Ne le uporabniki, temveč tudi ustvarjalci
Ižansko, nekdaj značilno kmečko območje, je z leti postalo industrijski kraj in predmestje slovenske prestolnice. Te razmere so zagotovo spodbudile tudi prizadevanja za uresničitev zamisli o nastanku medgeneracijskega centra. V občini namreč živi več kot tisoč starejših prebivalcev, hkrati pa je vse več mladih, ki se zaradi razmeroma ugodnih življenjskih razmer ne želijo odseliti v mesto.
Med pomembnejše pobude društva upokojencev, kot pravi predsednik Alojz Kobal, zagotovo sodi zgraditev doma starejših, saj so starejši domačini večinoma nameščeni po domovih vse Slovenije. O tem so se pogovarjali na kar nekaj uradih, vključno s pristojnim ministrstvom in z že izkušenimi koncesionarji. Vendar je zalogaj res zajeten, najprej ga je treba uvrstiti v predvideni novi prostorski načrt občine. Toda to jim ni zavrlo delovne vneme, saj so prav upokojenci pobudniki in dejavni sodelavci najrazličnejših projektov, kar jim ob podpori in...
Drugi ne smejo odločati namesto mene
Nihče nima pravice odločati namesto vas. Tudi ko zbolite ali ostarite in ste odvisni od tuje pomoči, še vedno imate svoje pravice – zavedajte se jih in uveljavljajte jih. Celotna družba je odgovorna za to, da ustavimo nasilje.
To je le nekaj misli, ki smo jih slišali na posvetu o nasilju nad starejšimi in o zlorabah, ki ga je ob evropskem dnevu medgeneracijske solidarnosti pripravila Mestna zveza upokojencev Ljubljana v sodelovanju z mednarodno organizacijo AGE (AGE Platform Europe) po projektu Dafne. Cilj projekta je ustvariti ozračje občutljivosti za vse oblike nasilja nad starejšimi, predvsem pa spodbuditi nastajanje kulture nenasilja v družbi, k čemur naj bi pripomogla evropska listina pravic in dolžnosti starejših v dolgotrajni oskrbi, ki so jo v Ljubljani...
Pevci zrelih let in mladih src
Pevski zbori stanovalcev domov starejših občanov se vsako leto srečajo na reviji, kjer pokažejo svoje znanje, se družijo in tudi skupaj zapojejo.
Letos je bila revija že sedemnajstič zapored, gostitelj pa je bil Dom starejših občanov Fužine, saj je njihov pevski zbor zmagal na lanskem srečanju. Nastopilo je 42 zborov, vseh udeležencev srečanja pa je bilo več kot 700, zato so prireditev pripravili kar na ljubljanskem Gospodarskem razstavišču. K organizaciji so pritegnili tudi dijake srednje šole za gostinstvo in turizem, ki so poskrbeli za pogostitev, njihovi vrstniki iz srednje zdravstvene šole ter študenti visoke šole za zdravstvo iz Novega mesta, ki v fužinskem domu sicer opravljajo...
Revščine je veliko, še več njenega zanikanja
Koliko je revščine med slovenskimi upokojenci ter o tem, kaj lahko za zmanjšanje revščine storijo društva upokojencev, smo se pogovarjali z Rožco Šonc, ki pri ZDUS vodi komisijo za socialna vprašanja in projekt Starejši za starejše.
Raziskave kažejo, da podatki o mesečnih prejemkih niso najboljši kazalec revščine, pa vendar - kaj pravi statistika?
Na konferenci v Madridu je bilo ugotovljeno, da je v državah članicah EU od 9 do 26 odstotkov prebivalstva izpostavljenega revščini. Vendar kriteriji niso povsem objektivni: revni v Luksemburgu niso primerljivi z revnimi v Bolgariji. Pa tudi revščino doživljamo različno. Nekomu se zdi, da je reven, če si ne more privoščiti obiska v gledališču, počitnic in podobnega, a pri tem še ne gre za preživetje.-
Upokojeno diplomirano psihologinjo Zmago Prošt je res prijetno poslušati, ko niza načrte in dosežke, ki jih uresničuje tudi z veliko pomočjo somišljenikov. Predvsem pa je ponosna na vse večji razcvet medgeneracijskega središča v Renčah, naselju na skrajnem koncu Vipavske doline, kakor prihajajo tudi prebivalci iz bližnjih vasi Vogrsko, Volčja Draga in Bukovica.
Zmaga Prošt je sicer odrasla v Novi Gorici, a se je po končanem študiju s soprogom novinarjem ustalila v Črni na Koroškem. Več kot desetletje je spremljala razvoj mladih z motnjo v duševnem razvoju in kar nekaj let vodila center za socialno delo na Ravnah. Delovala je v različnih nevladnih organizacijah na področju socialnega varstva in bila med drugim predsednica Zveze društev za socialno gerontologijo Slovenije, predsednica Socialne zbornice Slovenije, članica strokovnega sveta pri ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve.
-
V Ljubljani že več kot trideset let deluje Društvo nekadilcev in zdravega življenja. Člani, trenutno jih je blizu 300, se zavzemajo za zrak brez cigaretnega dima, saj je njihovo geslo: »Ne kadim – zdravo živim.« Poleg predavanj in različnih akcij za osveščanje o škodljivosti kajenja vsak mesec pripravijo tudi izlet, ki mu sledi družabno srečanje s plesom.
Člani ljubljanskega društva se družijo tudi z društvom iz Maribora in Sevnice in so člani Slovenske zveze za tobačno kontrolo kot krovne organizacije. Svoje prostore imajo na Grablovičevi 28, kjer se lahko oglasite vsak četrtek med 16. do 18. uro in boste dobili več informacij o njihovih akcijah. Tudi kadilci, ki se želijo odvaditi kajenja, se lahko oglasijo, saj jim bodo pomagali premagati to nezdravo navado. Več informacij dobite na telefonu 051 385 892 ali pri predsedniku društva na tel. št: 031 833 074.
-
Evropski teden mobilnosti bo uvedla preobleka Hiše Evropske unije na Bregu 14 v Ljubljani. Arhitekt Gašper Demšar si je zadal nalogo, da bo prostore hiše opremil podnebno ozaveščeno. Uporabil je les. Postavitev LesOzavečeni bo za obiskovalce dostopna že v petek, 17. septembra, uradna otvoritev pa bo v petek, 24. septembra, ob 18. uri. Vodilna ideja postavitve je ozavestiti javnost o pozitivnih učinkih uporabe lesa, ki prispeva k zmanjšanju posledic podnebnih sprememb, saj ima učinko...
Srečanje upokojencev osrednjeslovenske regije
Po eni strani prostor za srečanje na novem stadionu v Stožicah ni bil najbolj posrečena izbira, gre namreč za sto ali več metrov dolg pokrit nadstrešek na enem od še nedokončanih objektov novega stadiona. Obiskovalci so bili sicer pod streho, niso pa imeli pregleda nad dogajanjem na odru, ker je bila dolžina vseh postavljenih miz predolga, širina pod nadstreškom pa samo kakih deset metrov. Tako so dogajanje na odru lahko spremljali le tisti, ki so vstali izza miz in obkrožili oder.
-
Z udobnim turističnim avtobusom, ki bo imel odhod v poznih večernih urah iz Maribora, Celja, Ljubljane, bomo potovali prek Italije do Lugana. Ogledali si bomo mestno središče, po želji in za doplačilo obisk Švice v malem, za sladko okrepčilo pa bomo poskrbeli v muzeju čokolade. Pot bomo nadaljevali ob Luganskem jezeru ter se skozi predor Gotthard odpeljali do Luzerna – za marsikoga najlepšega švicarskega mesta. Sledi ogled najpomembnejših znamenitosti, namestitev v hotelu, večerja in nočitev.
Vabilo na svečanost ob praznovanju 60. letnice DU Bled in odprtju velike razstave ročnih del
Trio saksofonov DO-RE-MI
Sopranistka Janja Hvala ob spremljavi koncertne harmonike Jerneja Valanta
Moški pevski zbor Triglav
Ženska vokalna skupina DU Bled