Pomoč, ki se včasih mora tudi vrniti
Brezplačna pravna pomoč je v Sloveniji že nekaj let na voljo, število pomoči pa se iz leta v leto povečuje. Deloma zaradi vse večjih potreb, deloma pa zaradi novih zakonov, ki širijo pravico do brezplačne pravne pomoči. Takšna sta, denimo, novi zakon o preprečevanju nasilja v družini in zakon o finančnem poslovanju, ki je to pravico razširil tudi na fizične in pravne osebe v stečaju.
Kljub povedanemu pa velja splošno mnenje, da je število teh pomoči neznatno in da je postopek pridobitve dokaj zapleten. Vendar po besedah, vodje oddelka za brezplačno pravno pomoč - krajše BPP - na Okrožnem sodišču v Ljubljani Katje Širca le ni čisto tako. Lani so samo na tem sodišču prejeli 3092 prošenj za dodelitev BPP, od tega so jih odobrili 66 odstotkov in tako izplačali 758.370 evrov. Postopek pridobitve pomoči je pravzaprav preprost. Treba je le izpolniti obrazec in ga oddati na pristojnem sodišču ali pa ga poslati po pošti. Pri izpolnjevanju obrazca lahko v času uradnih ur pomagajo sodniški pripravniki na pristojnih sodiščih.
-
Vsak si izbere sam, kako bo kakovostno in smiselno zapolnil dan v tretjem in četrtem življenjskem obdobju. Najpomembneje je, da človek kljub morebitnim težavam ne izgubi volje do življenja in da poskuša prilagoditi svoja iskanja in pričakovanja. Zaupanje vase, samospoštovanje in zadovoljstvo s samim seboj je tudi v poznejših letih mogoče gojiti, ohranjati in celo izpopolnjevati.
To se zlasti potrjuje pri vključenih v kulturne skupine, ki si zavestno prizadevajo polepšati dan. Besede 'za to sem prestar' so črtali iz svojega besednjaka. Besede 'starec' ne uporabljajo, nadomestili so jo s 'starejši'. Seveda velja to za vse dejavne ljudi in najrazličnejše aktivnosti ne glede na vsebino in trajanje dejavnosti.
Do dodatnega zaslužka z malim delom
Po zakonu o malem delu, ki so ga konec oktobra sprejeli poslanci, veljati pa bo začel leta 2011, so poleg študentov tudi upokojenci in brezposelni dobili možnost, da pridobijo dodaten dohodek. Malo delo ne bo vplivalo na pridobljene pravice iz pokojninskega zavarovanja, omogočalo pa bo ob pokojnini dodaten zaslužek.
Upokojenci že zdaj delajo predvsem po pogodbah civilnega prava (podjemna pogodba oziroma pogodba o delu in avtorska pogodba). Po podatkih DURS je v letu 2008 dohodke iz drugega pogodbenega razmerja prejelo 33.010 upokojencev. Ni pa podatka, koliko jih dela na črno.
Tudi starejši potrebujejo zagovornika
Deklaracije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah ne smejo ostati zgolj besede, temveč jih morajo ljudje vseh starosti spoznati in jih uporabiti v vsakdanjem življenju. Mnogi dandanes nimajo možnosti, da bi jih poznali.
V družbi smo priče nizki stopnji informiranosti, vse več je kršitev človekovih pravic, diskriminacije, nasilja različnih oblik, povečuje se revščina, kar vse najbolj prizadene prav ranljive skupine občanov. Zato se tudi v naši zakonodaji pojavljajo različne oblike zaščite ogroženih skupin, kot so skrbništvo, zastopništvo, zagovorništvo, varuh človekovih pravic, zastopniki pacientovih pravic ipd.
Projekt »Pustimo knjigi dihati«
Cilj projekta omogočiti različnim demografskim skupinam, da skozi gledališke tehnike eksperimentirajo z vsebino romana mlade slovenske pisateljice. V projektu skupaj sodeluje 21 slušateljev, med njimi tudi starejši. Vsaka skupina si bo izbrala odlomek - zgodbo iz knjige, ki bo služila kot osnova za kreativno ustvarjanje zaključne predstave. Zaključna predstava bo 1. decembra 2010 ob 17. uri v prostorih Knjižnice Otona Zupančiča v Ljubljani. Zaključni predstavi bodo sledile ponovitve v vseh treh socialnih okoljih, od koder izvirajo skupine slušateljev.
Več informacij lahko dobite na spletni strani šole www.dsbb.si ali pri Taji Ferjančič, vodji programov, na telefonu 051 304 351 ali elektronskem naslovu: info@dsbb.si.Koledar rekreacije 2011 - brezplačno oglaševanje vaše prireditve
Že dvajset let smo vam v pomoč z nagovarjanjem ljubiteljev zdravega načina življenja s športom preko najrazličnejših medijev in tudi letos smo se trudili z najavami vaših dogodkov v rubrikah Razgibajmo se, Bodi aktivna, MigiDur, Minute za rekreacijo, Vabilo na pot, Razmigajmo Gorenjce…, ki jih objavljajo časopisi in revije, radijske postaje, spletne strani in ponudniki mobilne telefonije. V letu 2010 smo v Koledar rekreacije zajeli kar 4814 dogodkov, ki ste jih organizirali v 1177 društvih, najave nanje pa je objavljalo več kot trideset medijev. S tem smo skupaj k zdravemu življenjskemu slogu spodbudili na tisoče novih rekreativk in rekreativcev in o rekreativnih vsebinah obveščali že prepričane.
Napovedujemo akcijo ozaveščanja o skrbi za zdravje prostate
Po Sloveniji vas bo z 19. novembrom začela ozaveščati ogromna prostata. Gre za petmetrski model prostate, katerega namen je povečati stopnjo ozaveščenosti o zdravju in boleznih prostate, saj podatki kažejo, da je stopnja ozaveščenosti pri nas nizka, stopnja obolevanja pa relativno visoka. Po petdesetem letu se namreč pri več kot polovici moških pojavijo težave s povečano prostato. Simptomi, ki spremljajo te težave (pogosto mokrenje, težavno mokrenje, počasno in nepopolno praznjenje mehurja, slab in prekinjen curek urina, težave s potenco,...
Zakonski in družinski inštitut Novo mesto
Ustvarjalnice za otroke V NOVEMBRU:
SOBOTA, 20.11.:
15-18 Družinski album/drevo
Poslikava posodice za pisala
Risanje stripa na podlagi prebrane zgodbeSOBOTA,, 27.11.:
16-19 Risani film in oblikovanje iz das maseUstvarjalnice za otroke skupaj s starši/starimi starši v DECEMBRU:
04.12.: 15h-18h: Izdelovanje dopisnic in darila iz das mase
11.12.: 15h-18h: Družinski album
18.12.: 15h-18h: Izdelovanje novoletnih okraskov
Veliko iger, ustvarjanja in sproščenega pogovora!Najbolj srčni medicinski sestri in babica
Ko pa se same znajdejo v stiski, so ponavadi pozabljene. Prav to je revijo Zdravje spodbudilo, da je pred tremi leti pripravila prvi izbor najbolj srčne medicinske sestre in babice. Letos so bralci za najbolj srčno medicinsko sestro izbrali Vesno Olenik, ki je zaposlena v Varstveno-delovnem centru Tončke Hočevar v Ljubljani, enota Zelena Jama. Za najbolj srčno patronažno sestro so izbrali Ireno Filipič iz Zdravstvenega doma Ptuj. Najbolj srčna babica pa je postala Andreja Horžen, ki dela v Bolnišnici za ginekologijo in porodništvo Kranj.
Na fotografiji: z leve: Marta Krpič, glavna in odgovorna urednica revije Zdravje, Andreja Horžen, Irena Filipič, Vesna Olenik in Samo Žargi, direktor podjetja Alpprees, d.o.o., izdajatelja revije Zdravje.-
Seveda tudi tokrat ni manjkala 82-letna Helena Žigon iz Ljubljane (na fotografiji v modri majici), ki se je doslej udeležila prav vseh ljubljanskih maratonov. Polmaraton, oziroma 21-kilometrsko progo pretekli skupaj z drugo najstarejšo maratonko, 76-letno Kazimiro Lužnik iz Slovenj Gradca. Obe sta zatrdili, da bosta tekli tudi prihodnje leto.