Ena redkih gora z ženskim imenom
Razgledna Uršlja gora (1699 metrov) je najvišji vrh pogorja Plešivec, ki leži med Črno na Koroškem in Slovenj Gradcem. V različnih opisih sem zasledil, da je Uršlja gora zadnji vrh v nizu Karavank, kar pa ne drži. Zadnja gora Karavank je Macelj. Karavanke se od Olševe in Pece zlagoma spuščajo proti jugovzhodu, prek Paškega Kozjaka, Stenice, Konjiške gore, Boča, Donačke gore in Maclja do Panonske kotline, kjer potonejo. Še zanimivost: vrhovi naših gora so največkrat poimenovani z moškimi imeni; Uršlja gora pa je ena redkih, ki nosi žensko ime.
-
Da bi se ohladili v vročih dneh in občudovali čudesa narave, se lahko odpravite tudi v podzemlje. Ste že bili v Županovi jami? Najdete jo sredi gozda v bližini vasi Velike Lipljene, če se peljete od Grosuplja proti Turjaku. Jamo, ki je dolga 360 metrov in globoka 77 metrov, je leta 1926 odkril Josip Perme, župan tedanje občine št. Jurij in že naslednje leto je bila na ogled javnosti. Bogata je z različnimi vrstami stalagmitov, stalaktitov, stebrov, zaves in drugih podzemeljskih kraških pojavov.
Veseli in nasmejani na srečanju v Baški
Vsako leto je bilo na srečanju naročnikov in prijateljev Vzajemnosti veselo, letos, v Baški pa še posebej, kajti smeh in dobro voljo nam je zapovedala Marija Merljak, ki je v svojih delavnicah tudi pripravila nekaj hrane za dobro voljo. Z veseljem smo jo pojedli, saj je bila prav okusna. Z veliko mero dobre volje nas je napolnjevala tudi jutranja in popoldanska »telosvatba« (zatipkano in pravopisno napako za telovadbo je Savina Vybihal spretno uporabila kot svatbo telesa); veselo je bilo tudi na večernih plesih in zabavi, še zlasti zadnji...
-
V južni Dalmaciji vabi kar nekaj privlačnih otokov. Mljet je za Slovence precej oddaljen, a ga je vredno obiskati, saj se domačini radi pohvalijo, da je to eden najbolj zelenih hrvaških otokov. Menda se je nad njim navduševal celo Odisej in naj bi na otoku preživel kar sedem let. Trajekti do Mljeta redno vozijo z bližnjega polotoka Pelješac ter iz še enkrat toliko oddaljenega Dubrovnika. Edino trajektno pristanišče leži nedaleč stran od večjega otoškega naselja Sobra.
Jezerska idila Mljet je znan predvsem zaradi naravnih posebnosti. Na skrajnem zahodnem delu otoka se razprostira narodni park. Tu je dolina z Velikim in Malim jezerom, ki sta med seboj povezana s kratkim prekopom. Veliko jezero pa je prek plitvega kanala povezano tudi z morjem. Skozi kanal teče močan tok morske vode, ki zaradi plime in oseke vsakih šest ur spremeni smer. Ta pojav so v srednjem veku izkoriščali za pogon mlinov. Voda v jezerih se ponavadi segreva hitreje kot morje in je tako za nekaj stopinj toplejša, kar pride še posebno prav...
-
Vrt se nenehno spreminja in neprestano se v njem menjavajo drobni ali velikopotezni motivi. Vedno je v njem kaj novega, drugačnega in pestrega in poletni čas ni nobena izjema. Sprehodimo se med svojimi rastlinami, uživajmo in spoznavajmo jih ter morda še kaj dodajmo v mozaik vrtnarskega vedenja in poznavanja rastlin. Naj bo vrt ob vseh drugih oblikah dopustovanja in rekreacije tudi kotiček za poletni potep... Okrasni del domačega vrta je v glavnem usmerjen v cvetje, a brez pomirjujočih zelenih elementov ne gre.
-
Red v stanovanju je pomemben za dobro počutje in varno bivanje, zato vsake toliko preverimo, ali res potrebujemo vse, kar se nam je sčasoma nabralo v njem. Kritično poglejmo naš dom z očmi obiskovalca, ki nas obišče prvič. Je prijetno domačen ali moteče prenapolnjen? Je dovolj prostora za neovirano gibanje? V urejenem, zračnem in čistem prostoru, z dobro izbranimi in vzdrževanimi elementi notranje opreme se bomo bolje počutili. Najbolj učinkovito in najlaže je, da pospravljamo sproti.
Dolžnost spremenimo v zabavo Večino stvari hranimo v različnih omarah, na policah ali v predalih. Velikokrat nam ob koncu pospravljanja ostane množica različnih manjših predmetov, za katere ne vemo, kam z njimi. Okrasne predmete lahko postavimo na ogled na police ali v vitrine. Spominki najbolj zaživijo, če so skrbno izbrani in ne zavzemajo preveč prostora. Drobne stvari skrbno pregledamo, podarimo uporabne in neusmiljeno pomečimo stran vse, česar ne potrebujemo.
-
Pristovški Storžič je vrh na avstrijski strani Karavank, ki presega zgornjo gozdno mejo 1500 metrov. Ni tako oblegan kot nekateri drugi vrhovi v Karavankah, je pa bogat z raznovrstno sredogorsko in visokogorsko floro ter je izjemno razgleden. Avto lahko pustite na opustelem mejnem prehodu Jezerski vrh. Začetek pešpoti je na avstrijski strani prehoda, na kar vas opozorijo planinski kažipoti. Pot je odlično označena s tremi vzporednimi črtami, rdeča-bela-rdeča, in z dvojezičnimi, živo rumenimi in od daleč vidnimi kažipoti.
-
Poleti so najbolj vabljivi primorski kraji in Grčija, ki vsem gospodarskim težavam navkljub ostaja ena najbolj priljubljenih držav v Sredozemlju. Še posebno so privlačni otoki. Krf, najsevernejši med njimi, je Slovencem dosegljiv tudi z redno trajektno linijo.
Ladje, ki vsakodnevno plujejo med Benetkami in Krfom, za začetek potovanja ponujajo čudovite razglede na slavno mesto. In to s prav posebne perspektive, saj je zgornja paluba višja od najvišjih beneških hiš in tako lahko med počasno plovbo skozi največje kanale uživate v izjemni panorami. Plovba do Krfa traja skoraj 24 ur, a je po navadi prav prijetna in jo lahko izkoristite za poležavanje na palubi ali zaplavate v majhnem bazenu. Vsekakor je to precej udobnejša in lahko tudi cenovno ugodnejša izbira kot vožnja z avtomobilom prek ozemlja nekdanje Jugoslavije. Priporočljivo pa je najeti kabino, saj spanje na ladijskih sedežih ni prav udobno. -
V hamletovski zagati se včasih zaloti tudi vrtnar pri svojih odločitvah in takrat lahko pomagata samo znanje in izkušnje. Izhodišče je dilema, v kakšno prst sodi ta ali ona rastlina. Zemlja namreč ni enaka zemlji, rastline pa tudi niso neskončno potrpežljive. Zato še vedno trdim, da je vrtnar zapleteno bitje: malo je kemika, precej ročnega delavca, nekaj matematika in botanika, logika in estetika mu nista tuji in celo nekaj vremenoslovja mu pride prav.
-
Močan veter in toča lahko naredita znatno škodo na vrtu, v sadovnjaku in na okrasnem rastlinju. Veter polomi veje ali celotne rastline, toča pa oklesti listje, polomi vejevje in poškoduje plodove. Seveda vremenskih ujm ne moremo preprečiti, lahko pa zmanjšamo škodo, ki nastane zaradi teh pojavov. Poškodovana debla najprej obrežemo z ostrim nožem, da zgladimo rane in tako zmanjšamo njihovo površino, s tem pa tudi možnost okužb in omogočimo lažje celjenje. Premaz opravimo s cepilno pasto.